Csernobil
címke rss- kapcsolódó címkék:
- Ukrajna
- atomerőmű
- katasztrófa
- csernobili atomerőmű
- atomkatasztrófa
- legfrissebb
- legrégebbi
A legfőbb egészségügyi kockázatok atomerőmű-robbanás után
A japán Fukushima-Daiichi erőműben történt robbanások és tűz hatására egy órán át a sugárzás 400 milli-Sv/óra volt. Összehasonlításképpen: éves szinten 100 mSV sugárzás már rákos daganatok kialakulásához vezethet. A sugárzás leginkább a pajzsmirigyrák kialakulásának kockázatát növeli.
Nem kaphatunk a radioaktív szennyezésből ártalmas mennyiséget
"Egészségre ártalmas mennyiségben még a Japánnal szomszédos Koreáig sem fog eljutni a levegővel a Fukushimából kibocsájtott radioaktív szennyezés, nemhogy Magyarországra" - írja az MTI-nek írt nyílt levelében dr. Turai István, az Országos "Frédéric Joliot-Curie" Sugárbiológiai és Sugáregészségügyi Kutatóintézet (OSSKI) vezetője.
A japán katasztrófa fellendítette az atomturizmust
Akad, aki a Nevada sivatagban bámulja meg a 98 méter mély robbanási krátert, akad, aki Arizonában ereszkedik le egy Titan II rakéta silójába: sok ilyen és ehhez hasonló hely akad a világon, amely bemutatja az atomkor történetét - és egyes esetekben tanulságait is.
Egy banán elfogyasztásától Csernobilig: sugárdózisok egy látványos infografikán
A csernobili robbanás után tíz perccel 50-szer olyan erős sugárzást mértek, mint amennyi előfordult abban a vízben, ami valószínűleg a Fukusima Daiicsi erőmű 2-es reaktorából folyt ki. Egymillió mikrosievert már átmeneti sugárbetegséget okoz, hányingerrel és hányással, és növeli a rák kialakulásának kockázatát. Infografikán mutatjuk be, mekkora a halálos és a többszörösen halálos dózis.
Csernobili szintre emelték a japán reaktorbaleset minősítését
A legmagasabb, hetes fokozatúra emelték a fukusimai atomerőműben történt katasztrófa minősítését Japánban. A szivárgás most tizedannyi, mint amennyi 1986-ban Csernobilban volt.
Atomlegek - így lett csernobili szintű a fukusimai baleset
Már hivatalosan is a békés célú atomenergia-felhasználás egyik legsúlyosabb balesetének számítanak a Fukusima Daiicsi erőműben történtek. A japán nukleáris hatóság szerint viszont a balesetsorozat csak tizedannyi sugárzással terhelte a környezetet, mint a csernobili robbanás 1986. április 26-án és később. A többszörösen megsérült erőmű állapota továbbra is stabil: súlyos, de nem életveszélyes.
Nem találtak mutáns szervezeteket kutatók a csernobili tiltott övezetben
Nem találtak mutáns szervezeteket a csernobili nukleáris katasztrófa genetikai következményeit vizsgáló ukrán kutatók a felrobbant létesítmény körüli 30 kilométeres tiltott zónában - írta csütörtökön online kiadásában a Zerkalo Nyegyeli című ukrán hetilap.
25 éve történt a csernobili katasztrófa
Az 1986. április 26-án történtek tették világszerte ismertté Csernobil városának nevét.
Három futballpálya területű új védőburok épül Csernobilban
Egyre romlik a csernobili szerencsétlenség után nyolc hónap alatt felhúzott betonszarkofág állapota. Azért, hogy biztonságosan elszigeteljék, és robotok segítségével szétbonthassák a megrongálódott építményt, egy hatalmas acélhangárt építenek fölé. A 29 ezer tonnás létesítmény várhatóan 2014-re készül el.
Hasad-e a magyar atom?
A japán cunamikatasztrófa eddigi legjelentősebb energiapolitikai hatása, hogy a német kancellár meghirdette: országa végleg kiszáll az atomenergiából. Az olaszok népszavazáson döntöttek az erőművek újranyitása ellen. Itthon viszont szokatlan politikai egységgel döntöttek Paks bővítése mellett. Kinek van itt igaza?